Роль системи прийняття рішень з точки зору оцінки розвитку молдовського агротуризму - Gribincea, Corina (Історико-політичні проблеми сучасного світу, 2018)
В останні кілька десятиліть діяльність туризму як на міжнародному, так і на національному рівні стоїть перед багатьма проблемами, що вимагають інноваційних та оптимальних рішень для відродження туризму. Підприємство займає вирішальне місце на національному ринку сільськогосподарського туризму через певний спектр послуг, певну групу партнерських туристичних агентств, певну групу лояльних споживачів та певну політику просування. Ця стаття спирається на розслідування характеристик управління шляхом аналізу та розробки оптимального туристичного портфоліо для підприємства, який працює в конкретній інформаційно-економічній базі. У центрі дослідження - це окремі підприємства, що спеціалізуються на сільських туризмі в археологічному ландшафті Орхеюл Векь. Відповідно до Закону №. 251 від 04.12.2008 р. Республіки Молдова для охорони, збереження та порятунку сучасного та майбутніх поколінь культурного ландшафту "Оргеюл Вечі" - ансамбль пам'яток історико-культурного та природного ландшафту в річці Раут, мікрозоні Требуєв, Бутучень і Мороя з Орхейського району, що має виняткове значення для національної та міжнародної цивілізації, а також історично і науково. Застереження включає в себе наступні культурно-історичні та природні компоненти, з аналітично визначеною областю, використовуючи георефлектовані вектори в стереографічній системі національного проектування: а) Музейний комплекс Орхей-Вечі, який займає центральну область бронювання і має історичний статус бронювання - археологічна, створена відповідно до Рішення №77 Радянських міністрів Молдовської РСР від 15 березня 1968 року; б) ландшафтний заповідник "Trebujeni", який займає західний сектор культурного ландшафту і є невід'ємною частиною фонду природно-заповідних територій відповідно до Закону № 1538-XIIIвід 25 лютого 1998 року про стан заповідників, що охороняються державою; в) лісові масиви, керовані лісовим агентством "Молдсілва"; г) селища Требушень, Бутучень і Моровая; д) сільськогосподарські та пасовищні угіддя, дороги, що належать комуні Требюні; f) суміжні галузі з сільськогосподарськими та пасовищними землями, дороги, що належать Іванца, Суслені (Orhei), Holercani(Дубасарський район) і Maşcăuţi(район Криулень); г). приватні сільськогосподарські землі; h) пансіонати агротуризму та приватні будинки відпочинку. В результаті дослідження було отримано порівняльні дані про сільський туризм у центральному районі Республіки Молдова за кількома показниками, а також розміри рішень, пов'язаних із оновленням туристичного продукту. Ключові слова: система прийняття рішень, валорифікація, сільський туризм, Республіка Молдова, управління туризмом