Близькосхідний вектор у зовнішній політиці країн Центральної Азії - Микитчук, Наталія (Історико-політичні проблеми сучасного світу, 2020)
<span data-sheets-value="{"1":2,"2":"В статті розглянуто міжнародне співробітництво країн Центральної Азії з країнами Близького Сходу. Проаналізовано формування зовнішньої політики центральноазійських країн у пострадянський період. Звертається увага на зіткнення інтересів зовнішніх акторів у боротьбі за сфери впливу в Центральній Азії, що призвело до зростання геополітичного значення регіону. Визначено, що країни Центральної Азії мають різні інтереси та різний рівень розвитку відносин з країнами Близького Сходу. Встановлено, що Казахстан здійснив найбільший порівняно з іншими країнами регіону комплекс заходів з пожвавлення взаємовигідних відносин, внаслідок чого отримав значний обсяг інвестицій і зріст товарообігу з країнами Близького Сходу. Охарактеризовано особливості сучасної близькосхідної політики Киргизстану, Таджикістану, Туркменістану, Узбекистану. Відзначено, що ці країни не досягли значного прогресу у розвитку міжнародних відносин з Близьким Сходом через відсутність концепції цих відносин, нездатність гарантувати стабільність умов для інвесторів, закритість політичних режимів для зовнішніх механізмів контролю. Ключові слова: Центральна Азія, Близький Схід, міжнародні відносини, економічне співробітництво, геополітика."}" data-sheets-userformat="{"2":14401,"3":{"1":0,"3":1},"9":0,"14":{"1":3,"3":1},"15":"Times New Roman","16":11}" data-sheets-textstyleruns="{"1":0}[null,1101,[null,null,{"1":3,"3":1},"Times New Roman",11,1]][null,1115,[null,null,{"1":3,"3":1},"Times New Roman",11]]">В статті розглянуто міжнародне співробітництво країн Центральної Азії з країнами Близького Сходу. Проаналізовано формування зовнішньої політики центральноазійських країн у пострадянський період. Звертається увага на зіткнення інтересів зовнішніх акторів у боротьбі за сфери впливу в Центральній Азії, що призвело до зростання геополітичного значення регіону. Визначено, що країни Центральної Азії мають різні інтереси та різний рівень розвитку відносин з країнами Близького Сходу. Встановлено, що Казахстан здійснив найбільший порівняно з іншими країнами регіону комплекс заходів з пожвавлення взаємовигідних відносин, внаслідок чого отримав значний обсяг інвестицій і зріст товарообігу з країнами Близького Сходу. Охарактеризовано особливості сучасної близькосхідної політики Киргизстану, Таджикістану, Туркменістану, Узбекистану. Відзначено, що ці країни не досягли значного прогресу у розвитку міжнародних відносин з Близьким Сходом через відсутність концепції цих відносин, нездатність гарантувати стабільність умов для інвесторів, закритість політичних режимів для зовнішніх механізмів контролю.